Hej alla ni som följer oss live och välkomna till
dagens press Briefing.
På press briefingen medverkar försvarsminister Pål Jonson.
Under press briefingen kommer en PowerPoint presentation att visas.
Efter press briefingen kommer PowerPoint presentationen och sändningen att finnas
tillgänglig på regeringens webbplats.
Regeringen.se Så god morgon och välkomna till den här press
briefingen.
Vi befinner oss nu nästan halvvägs in i mandatperioden och
det finns skäl att titta lite bakåt vad som åstadkommit
och vad som ligger framför oss på försvarsområdet.
Vid sidan av detta ska jag också ta upp två
nyheter.
Det ena berör Försvarets materielverk i Ukraina och det andra
berör införandet av DSI avtalet.
Låt mig börja med att säga att vi på Folk
och Försvar i Sälen i januari 2023 pekade ut kursen
för försvarspolitiken.
Då sa jag att det fanns tre historiska uppgifter för
oss i försvarspolitiken som låg framför oss då.
För det första så skulle vi intensifiera arbetet med att
göra den största upprustningen av totalförsvaret sedan 1950 talet.
För det andra så skulle vi arbeta intensivt för att
framgångsrikt politiskt och militärt integrera Sverige i Nato.
är den största omläggningen av svensk säkerhetspolitik på nästan 200
år, som Försvarsberedningen har beskrivit det.
Och för det tredje så skulle vi ge ett starkt
och uthålligt stöd till Ukraina.
Det är Ukraina och inte Ryssland som vinner det här
fruktansvärda kriget.
Det har varit de tre kärnuppgifter som vi haft för
försvarspolitiken under de senaste två åren.
Beträffande utvecklingen av försvaret och inte minst huvuduppgiften, balans mellan
mål och medel.
Så kan vi konstatera att Sverige har fördubblat försvarsanslagen mellan
2020 och 2024.
Vi har gått från det militära anslaget från 60 miljoner upp
till 60 60 miljarder, upp till 119 miljarder för 2024.
Det innebär också att vi ligger på 2,2 % av BNP,
så som Nato bedömer, bedömer beräknar försvarsanslagen.
Det finns också en bred parlamentarisk uppslutning att Sverige ska
gå upp till 2,6 2,6 % av BNP till 2028.
28.
Det är en betydande tillväxt som sker på det ekonomiska
området.
Av de 32 allierade som finns inom Nato så tillhör
Sverige också topp fem.
Under de senaste åren när det kommer till ökningen av
försvarsinvesteringarna.
Det har varit helt nödvändigt efter årtionden av underfinansiering.
I ljuset av det allvarliga säkerhetspolitiska omvärldsläget.
Vi har också vidtagit åtgärder för att kunna skapa bättre
förutsättningar för tillväxt.
Om det förut var så att det var de ekonomiska
resurserna som utgjorde begränsningen i försvarspolitiken, så är det nu
naturligtvis skyndsamt att tid är en faktor och tid är
en kostnad också.
Därför har vi arbetat med det som heter tillväxtbaserat försvar.
Det handlar i grunden om att skjuta upp och skjuta
ned beslutsbefogenheter till myndigheter.
Det handlar om att se över tillträdesförordningen för att förenkla
det.
Det handlar om att skapa starkare rådighet för myndigheter att
kunna fatta beslut om upphandling.
Det handlar om att också se över olika Regelverk som
påverkar förutsättningarna för tillväxt av försvaret kan vara miljöfrågor.
Det kan vara upphandlingsregler.
Det kan vara säkerhetsskyddsfrågor till exempel.
Där är ju målsättningen att.
Kunna skapa goda förutsättningar för försvaret att kunna växa snabbt.
Det är avgörande i detta allvarliga säkerhetspolitiska omvärldsläge.
Vi har också arbetat för att bredda försvarspolitiken och ta
intryck av erfarenheterna från kriget i Ukraina.
Som ni vet så har ukrainarnas förmåga till invasion varit
helt avgörande för att man har varit så pass framgångsrikt
mot en övermäktig motståndare som Ryssland är i kvantitativa termer.
Därför har vi lanserat en försvars innovationsstrategi.
Vi har också etablerat ett försvars innovationsråd och även etablerat
ett program för civil militär samarbete kring innovation.
Sverige har mycket goda förutsättningar att vara framgångsrika på det
här området.
Vi ligger högt i princip i alla internationella mätningar när
det kommer till innovation.
Vi har också tagit intryck av hur viktig rymddomänen är
i kriget i Ukraina.
Det vet ni.
Både för positionering och för kommunikation och för och också
för identifiering.
Därför har vi som sagt lanserat en rapport om de
försvars och säkerhetspolitiska aspekterna av rymdfrågor som är viktiga.
Vi har också i bred politisk samsyn naturligtvis arbetat med
tillväxt, men också gett uppdrag till Försvarsberedningen.
Vi har fått fyra rapporter från Försvarsberedningen som i allt
väsentligt har ställt sig bakom.
Av alla åtta partier.
Det utgör en bra grund, bedömer vi, för att kunna
till hösten gå fram med ett nytt totalförsvarsproposition.
Den andra delen som jag berörde var ju då naturligtvis
på Folk och Försvar i Sälen.
För i januari 2023 var ju Nato inträdet fullt ut.
Sedan 7 mars i år.
Vi bedömer att den militära integrationen i Nato går bra.
Jag vill påminna om att den nationella säkerhetsstrategin som vi
presenterade innan sommaren, pekar ut att den politiska, civila och
militära integrationen i Nato är den viktigaste åtgärden vi kan
göra för att stärka svensk säkerhet.
Därför har vi arbetat vidare med att till exempel kunna
bidra med en reducerad armébataljon i Lettland under från och
med januari.
Vi arbetar också med integration av Sverige in the air,
polisen och Natos maritima styrkor.
Vi kommer också få nya militära förmågemål av Nato under
2025, som kommer att påverka inriktningen och dimensioneringen av försvarspolitiken.
Vi har också gått in i det som heter Diana,
som är Natos Innovations accelerator, och även gått in i
Natos innovationsfond som heter NIF.
Det arbetet pågår med den politiska och militära integrationen in
i Nato.
För det tredje så har vi också.
Ett långt och uthålligt stöd till Ukraina.
När vi tillträdde så hade Sverige.
Presenterat åtta stödpaket till ett värde av 3 miljarder.
Idag har vi skickat 16 stödpaket till Ukraina för ett
värde av 43,5 miljarder.
Vi sa innan vi tillträdde att det var viktigt att
Ukraina fick tillträde till större och mer avancerade vapenplattformar.
Därför har vi också i bred politisk samsyn fattat beslut
om att skicka stridsvagnar, artilleri, fordon, stridsfordon och även luftvärnssystem
och stridsbåtar.
Det har varit ett stort åtagande, men det har varit
ett viktigt åtagande och ytterst en investering i vår egen
säkerhet.
Och för att göra det här stödet långsiktigt.
Så har vi också regeringen presenterat en ram.
Mellan 2024 och 2026 som innebär att vi kommer att
avsätta 75 miljarder de här tre åren för det militära stödet
till Ukraina.
Jag tycker man ska vara försiktig med internationella jämförelser.
Men jag kan konstatera att vi ligger rätt så högt.
Till exempel i Kielinstitutsmätning.
Så tror jag att vi ligger.
Sexa i världen för närvarande.
Vi kommer att åka upp och ner i mätningarna.
Det beror ju på när man presenterar de olika stödpaketen.
Men vi har kraftfullt intensifierat stödet till Ukraina.
Vi har också naturligtvis vidtagit andra åtgärder.
I Ukraina.
Stödet kopplat till.
Inte minst viktiga utbildningsinsatser av ukrainska soldater har genomförts i
Sverige.
De har genomförts.
På minröjningsområdet i Litauen.
Vi har genomfört det i Tyskland och Storbritannien.
Vi har också tillsammans.
Inte minst med Nederländerna och även Danmark sett till att
ukrainarna.
Kan få nyproducerad försvarsmateriel i form av covid 19.
Och också gemensamt på nordisk grund.
Upphandlat artilleri.
Ammunition till Ukraina.
Så stora och genomgripande reformer.
Både till tillväxten av totalförsvaret.
När det kommer till Nato medlemskapet.
Och även Ukraina stödet då i linje med det?
Och det är väl, får man väl säga, är en
nyhet idag är att vi gav till uppdrag till Försvarets
materielverk att se över sitt Ukraina stöd.
FMV har en mycket viktig roll i det avseendet inom
ramen för det som heter Ukraine Defence Contact Group.
Så har Sverige och FN ett ledande ansvar att bygga
upp den ukrainska upphandlingsorganisationen DPA.
Eftersom vi också har skickat många plattformar och system till
Ukraina så blir det väldigt viktigt att vi också har
ett bra underhåll, logistik och reservdelar och ammunition.
Och även där har FMV en viktig roll att spela
och både FMV, Försvarsmakten men även MSB har ju fått
i uppgift och presentera erfarenheter från Ukraina och det kan
påverka den svenska försvarets utformning.
Det kan man också ha ett uppdrag och och arbeta
vidare med i form.
Innebär det då att FMV för närvarande ser över möjligheterna
att kunna etablera sig i Ukraina?
Men Jag förutsätter att detta kommer att ske i.
I anslutning till ambassaden.
Men det är återigen för att intensifiera stödet till Ukraina.
I ett läge där vi kommer att gå från donation
av försvarsmateriel, från Försvarsmaktens lager till produktion av nyproducerad försvarsmateriel,
så att Ukraina har tillträde till ny försvarsmateriel.
Allt i akt och mening att det inte ska försvaga
vår egen operativa förmåga allt för mycket i ljuset av
det allvarliga säkerhetsläget.
Låt mig säga, den andra dimensionen på dagens pressträff, som
är värt att beakta, är att i dag så kommer
lagstiftningen som möjliggör det avtal.
Avtalet och tillträda den 15 augusti, stod det i propositionen.
I sak innebär detta att det kommer att utbytas noter
mellan Sverige och USA, och att nu då avtalet har
trätt i kraft så att den rättsliga förutsättningarna för implementeringen
av avtalet från och med i dag på plats.
Som ni vet så är detta avtalet viktigt för förutsättningar
för att snabbare kunna få stöd från USA i händelse
av kris eller krig.
Det kommer att bidra till konsolideringen av det säkerhetspolitiska läget
i hela norra Europa.
Norge har som sagt ett avtal på plats.
Jag vet att Finland har genomgått den parlamentariska processen i
juli för det avtalet, och jag vet att Danmark också
står i stånd att göra detta.
Det finns en stor och bred samsyn bland de nordiska
länderna om att den transatlantiska länken är viktig, men också
att USAs förutsättningar att agera i norra Europa är goda
och detta spelar i avtalet en väldigt central roll.
Avslutningsvis, låt mig säga vad som ligger framför oss i
de prioriterade frågorna.
Det absolut viktigaste för oss är naturligtvis det kommande totalförsvarsbeslutet
som vi hoppas att riksdagen ska fatta under hösten.
Vår målsättning är att gå fram med en totalförsvarsproposition som
sträcker sig från perioden 2025 25 till 2030.
Vi tidigarelägger därmed försvarsbeslutet med ett år.
Det gör vi av tre skäl.
För det första så påverkar naturligtvis det försämrade säkerhetsläget behovet
av en snabbare tillväxt.
För det andra så har även Nato medlemskapet en sådan
genomgripande konsekvenser för vår försvarsplanering att vi behöver vidta de
här åtgärderna.
Och för det tredje så påverkar naturligtvis Ukraina stödet också
Försvarsmaktens operativa förmåga.
Målsättningen från regeringen är att hela ÖBs militära råd som
han presenterade i november förra året ska genomföras.
Vid sidan av det har också Försvarsberedningen föreslagit ytterligare ett
antal förstärkningar för det kommande försvarsbeslutet.
Men till det har man också tillfört nya ekonomiska resurser.
Vi hoppas att kunna få en bred samsyn kring det
kommande totalförsvarsbeslutet.
Det vore en styrka för Sverige och vi är positivt
att försvarsberedningen har kunnat arbeta i så bred politisk samsyn
med alla åtta partier.
Det är något vi kommer att värna.
Jag tror att lärdomarna från kriget i Ukraina kommer att
bli centrala också i det kommande försvarsbeslutet.
Vi behöver också förhålla oss till den snabba tekniska utvecklingen,
som inte minst har drivits på av slagfältet i Ukraina,
där vi ser utvecklingen av medel och motmedel hela tiden.
Den andra delen av detta är naturligtvis den fortsatta militära
integrationen i Nato.
Inte minst handlar detta om att Försvarsmakten arbetar intensivt just
nu med att tillföra olika officerare till Natos ledningsstrukturer.
Det är ungefär 250 officerare som kommer att beröras av
Natos ledningsförhållanden.
I grunden handlar detta om att Nato befinner sig i
den starkaste transformationen sedan det kalla krigets slut.
Dels arbetar man nu med hotbildsbaserade regionala planer.
Dels så har man arbetat med att ta fram nya
militära målsättningar för de allierade.
Och för det tredje ser man också över ledningsstrukturerna som
vi har gått in i ett Nato som befinner sig
i en stark transformation.
Vi bedömer att integrationen i Nato går väl.
Jag kan konstatera att sex veckor efter att Sverige blev
allierad den sju mars, så kunde man på Karlberg genomföra
det som heter Nato Final Integration Conference.
Det är det snabbaste som något medlemsland har kunnat uppnå
den ställningen.
Vi blir gradvis allt djupare integrerat in i in i
Natos ramverk.
Vidareutvecklingen av Ukraina har jag redan berört, men det är
naturligtvis från donation till produktion.
Avslutningsvis har vi också målsättningen att i höst presentera en
ny försvarsindustristrategi.
Även det är naturligtvis en lärdom från kriget i Ukraina,
att en stark försvarsindustriella bas utgör en viktig faktor i
ett lands samlade försvarsförmåga.
Naturligtvis, i och med att försörjningssäkerhet har varit så avgörande
i det här kriget Som vi har sett i Ukraina.
Men det stannar jag och så tar jag gärna några
frågor.
Då går vi över till frågor i plenum.
Vi börjar med Reuters.
Följt av Expressen.
Ja, det är det som Simon Olsson.
Reuters.
Ja, Ukraina har lanserat.
En ganska stor offensiv i Rysslands territorium.
Visst, i Sverige innan det började.
Att det skulle hända Och i så fall vad hade
ni?
För roll för Ukraina och hur stor regeringen till.
En sådan offensiv i ryskt territorium?
Nej, låt mig då säga att den.
Som har påbörjat den här olagliga fullskaliga invasionen.
Och aggressionen mot Ukraina.
Det är Ryssland.
Vi har ju levererat omfattande stöd till Ukraina.
Och vi förväntar oss naturligtvis att detta användas.
Av de plattformar och system som vi levererar Sker inom
ramen för folkrätten.
Jag kan konstatera att Ukraina har rätt att försvara sig
själv inom och utom sitt territorium, och att vår uppmaning
till Ukraina har varit att man använder plattform och system
i linje med internationell rätt, vilket innebär att man måste
inrikta sig på militära mål och inte civila.
Att man vidtar åtgärder när det kommer till proportionalitet och
diskriminering hade vi ingen information innan om, och det är
inget konstigt med det, utan det här är frågor som
berör operation sekretess.
Och det är ju en sak som naturligtvis Ukraina utformar
själva som sådant.
Jag kan också konstatera att man verkar ha varit framgångsrikt
i detta och att nu då Ryssland tvingas omgruppera militära
resurser från andra delar av fronten.
Var det?
Ja.
Anette Holmqvist på Expressen.
Jag ville fråga.
Om FMV får etablera sig i Ukraina eller om de
gör det och vi ställer om till mer produktion där.
Hur bedömer du risken för att Sverige blir mer av
en måltavla för Ryssland?
Kan det påverka säkerhetsläget?
Vi är ju många länder som stöttar Ukraina inom ramen
för Ukraine Defence Group.
Vi är 54 länder nu och det ger ju en
styrka för oss och vi har goda förutsättningar i Sverige
för att stötta Ukraina.
Vi gör uppskattade utbildningsinsatser för Ukraina, men vi har en
osedvanligt stark försvarsindustri bas i Sverige, som också är en
tillgång för oss när det kommer till möjligheten att snabbt
kunna leverera både underhållslösningar och nya plattformar och system.
Så det vi tar fasta på att Ukraina har den
fulla rätten att försvara sig själva, och vi kommer att
stötta Ukraina så länge som det krävs.
Jag vet att Ryssland ibland försöker skrämma och hota andra
länder, men de åtgärder som vi gör och de ligger
helt i linje med internationell rätt.
Det är Ryssland som har påbörjat det här olagliga kriget.
Men vad var svaret på frågan om det riskerar att
öka så att Sverige riskerar att bli mer av en
måltavla för Ryssland om vi faktiskt placerar FN där och
tydligt börjar producera där?
Nu är ju det här civila personer och inte militärer,
och vi har en försvarsattack i Ukraina och det är
inget konstigt med det.
Det är myndighetsföreträdare som kommer att arbeta nära med med
de ukrainska myndigheterna.
Vi har haft de här diskussionerna varenda gång vi har
diskuterat och tagit nya steg i vidareutvecklingen av Ukraina.
Då hade vi med stridsfordon.
Då hade vi med stridsvagnar.
Då hade man med F16 koalitionen.
Men våra åtgärder är proportionerliga.
De är rimliga och de är med målsättningen att Ukraina
ska ha möjlighet att kunna återta sitt territorium som Ryssland
har ockuperat.
Helt i strid med den internationella rätten då?
Tar vi ekobrott av enskilda?
Ja, ja ja ja ja.
Där kom en mikrofon.
Jo, en annan fråga noterade i DN.
Så kom det en text idag angående de.
De som hjälpte Sverige i Afghanistan.
Det där har varit en fråga som inte har hänt
så mycket på tre år.
Det ska ha hållits ett möte med myndigheterna, Säpo, Migrationsverket,
Försvarsmakten, regeringskansliet i våras och intern mailkonversation mellan militärer så
ska det framställts som att politiken ställde sig positiv till
att göra någonting för att hjälpa de här personerna hem.
Så det är frågan helt enkelt.
Hur ser regeringen på de 50 talet personer som är
kvar?
Är ni beredda att göra någonting mer?
Finns det anledning att agera nu, tre år efter att
det faktiskt hände?
Ja, det här handlar ju om personer som har arbetat
för Försvarsmakten.
I så fall är 2014 eller tidigare, det vill säga
för ungefär tio år sedan.
Det är de som har varit en diskussion omkring siffran
50 personer.
Det är ingenting som är fastlagt.
Jag har tagit del av uppgifter i media om detta.
Låt mig säga att utmaningen.
Det handlar inte om politisk vilja utan det handlar om.
Utmaningen är framför allt hur man kan stötta eventuella personer.
Som har.
Som behöver få sina skyddsbehov prövade i ljuset av att
vi inte har någon diplomatisk närvaro i Afghanistan.
Det är det som kan vara de begränsningarna vi har
följt.
Vi har följt den här frågan och vi har diskuterat
den också.
Utan komplexiteten är de praktiska förutsättningarna i så fall för
att kunna stötta personer som eventuellt har stödbehov från Migrationsverket
kan på plats kontrollera om personerna har skyddsskäl, så skulle
Sverige vara beredda att hjälpa till att ta dem till
Sverige.
Jag utesluter inte att vi kan behöva ta ytterligare åtgärder
för det.
Men vi har arbetat med frågan på regeringskansliet och vi
har också fört en dialog med våra berörda myndigheter i
frågan.
Ytterligare åtgärder.
Vad tänker du själv när du formulerar dig?
Ja, det kan naturligtvis handla om olika typer av i
så fall olika myndighetsuppdrag.
Men återigen, det är komplexiteten och att genomföra insatser begränsas
av att vi inte längre har en diplomatisk närvaro i
Afghanistan.
Det är det som är utmaningen i sammanhanget.
Tack!